(untitled) (Zaporizhzhia Historical Review, 2023)
Укладене Кутногірське релігійне перемир’я 1485 р. стосувалося лише католиків і чашників, щодо інших релігійних громад, то вони залишалися поза законом і мали статус сект в Чеському королівстві. На кінець XV ст. склалися передумови для поширення сектантського руху та боротьби з нею з боку католиків і чашників. Дане протистояння слід розглядати в контексті іншого питання, а саме примирення з Римською курією, тобто визнання Папою Римським утраквістичної церкви та компактатів. Лише поширення реформаційних ідей призвели до тимчасового відновлення дії компактатів та визнання (де факто) чашницької церкви. На кінець XV ст. активно розгорнула свою діяльність «Община (громада) чеських братів», до лав якої почали вступати не лише селяни, але й шляхта. Після розколу братчиків виникли дві течії: Мала (консервативна) і Велика (прогресивна). Так звані «амосовці», залишались у меншості і проіснували аж до середини ХVI ст. Окрім них, діяла секта пікгартів, а на кінець XV ст., виникла нова секта, так звані Мікулашенці або Власеніцкі. За правління династії Ягеллонів становище сект погіршилося і вони існували напівле- гально, зазнавали репресій, а їх чисельність зменшилася.