РЕЦЕПЦІЯ ОБРАЗУ ТУРОК І КРИМСЬКИХ ТАТАР В ІНТЕЛЕКТУАЛЬНІЙ ІСТОРІЇ М. ДРАГОМАНОВА: РОСІЙСЬКА ІМПЕРІЯ ЯК «РОСІЙСЬКА ТУРЕЧЧИНА» (Zaporizhzhia Historical Review, 2023)
Стаття присвячена дослідженню принципів формування образів турок і кримських татар в інтелектуальній спадщині Михайла Драгоманова (1841– 1895). Звертається увага, що рецепція українським інтелектуалом ХІХ ст. тюркського світу відбувалася у просторі двох взаємопов’язаних дискурсів – актуального політичного та ретроспективного історичного. Саме крізь призму взаємин з мусульманським світом взагалі та Османською імперією зокрема М. Драгоманов формував історіографічний образ Російської імперії, котра, з таких перспектив, повставала історично пов’язаною з «тюркським проєктом». Для українського політика Османська імперія як у минулому, так і сучасному відігравала роль того «ідеального типу» та універсальної «політичної метафори», що визначала місце Російської імперії на ментальній політичній мапі світу. На цій мапі М. Драгоманова, де контури історичної Європи окреслювалися рівнем наявних у тій чи іншій країні «демократичних свобод», Османська та Російська імперія знаходилися за межами європейського континенту. Дзеркальний бінарний принцип формування М. Драгомановим образу турок дозволяв сприймати ці дві державні імперські структури як дві сторони однієї медалі – як дві Туреччини. В історико-політичному дискурсі українського інтелектуала образ Османської імперії («зовнішніх турок») безболісно трансформувався в образ «турок внутрішніх», або, за висловом самого М. Драгоманова, – в «Російську Туреччину» – погіршену копію Османської імперії 2 половини ХІХ ст.