ДНІПРОВІ ПОРОГИ VS ДНІПРЕЛЬСТАН: РЕПРЕЗЕНТАЦІЯ У ЧАСОПИСІ «ЗОРЯ» (1925–1934) (Zaporizhzhia Historical Review, 2024)
Упродовж століть Дніпрові пороги були об’єктом уваги мандрівників, митців і науковців. Вони формували уявлення про унікальність Дніпровського Надпорожжя як простору, де природна стихія стала одночасно перепоною, захистом, естетичним і культурним осердям. Будівництво Дніпрельстану (Дніпровська гідроелектростанція, Дніпрогес) у 1927–1932 рр. стало переломним моментом: поява споруди призвела до втрати важливого природного й культурного комплексу. Метою роботи є контент-аналіз згадок про Дніпрові пороги та Дніпрель- стан у провідному регіональному часописі 1920-х рр. – літературно-науковому та громадсько-політичному журналі «Зоря» (Дніпропетровськ, 1925–1934 рр.), де формувався локальний дискурс про природу, науку та індустріальні трансформації. На основі 102 випусків журналу виявлено 31 публікацію (138 сторінок, або 2,7 %), що демонструють зміну репрезентативних практик. На початковому етапі (1925–1926 рр.) спостерігалося переважання природно-історичних і краєзнавчих акцентів: пороги описувалися як унікальне природне явище, яке впливало на розвиток регіону. У матеріалах 1927–1934 рр. помітніше формувався апологетичний, пропагандистський підхід, згідно з яким Дніпрельстан конструювався як символ соціалістичного прогресу та економічного розвитку, а також як прояв колективної діяльності та технічних досягнень. Водночас у матеріалах співіснують мотиви ностальгії за втраченим природним світом і риторика «великих перетворень», притаманна радянському дискурсу. Аналіз «Зорі» дозволяє простежити не лише інформаційне висвітлення індустріальних процесів, але й культур- ний перелом у сприйнятті Дніпра та втрату локальної історичної пам’яті, що відкриває перспективи подальших досліджень у сфері медіаісторії та культурної пам’яті.